Vielä ehtii mukaan Jyväskylän kaupungin lasten ja nuorten harrastustoiminnan toimijahakuun
Jyväskylän kaupungin liikuntapalvelujen koordinointi vastuulla olevien lasten, nuorten ja perheiden ryhmä- ja kurssitoiminnan (taide, kulttuuri, li
![Nuoret pelaavat foosballia Nuoret pelaavat pöytäjalkapalloa Veturitalleilla. Kuva Hanna-Kaisa Hämäläinen](/sites/default/files/styles/search_result_image_style/public/thumbnails/image/kolme_nuorta_foosballia_pelaamassa_veturitalleilla.jpg?h=56d0ca2e&itok=PG36mNuh)
Voit suodattaa hakutuloksia valitsemalla halumiasi suodattimia haun yhteydestä.
Jyväskylän kaupungin liikuntapalvelujen koordinointi vastuulla olevien lasten, nuorten ja perheiden ryhmä- ja kurssitoiminnan (taide, kulttuuri, li
Jyväskylän kaupunki on käynnistänyt tarkastelun pääkirjaston, Jyväskylän taidemuseon ja Suomen käsityön museon tilojen tulevaisuudesta.
Tänä lukuvuotena viikoittain kokoontuvia ryhmiä on ollut lähes 300.
Jyväskylän kaupungin kulttuuritoiminnan kumppanuussopimuksiin on varattu 564 400 euro
Jyväskylän kaupunki järjestää monipuolisesti erilaista harrastustoimintaa peruskouluikäisille jyväskyläläisille lapsille ja nuorille.
Jyväskylän kaupungin tulee tasapainottaa talouttaan vuosina 2024–2026 pysyvästi vuositasolla noin 40 miljoonalla eurolla.
Jyväskylän kulttuuripalveluiden tulevaisuutta noin kaksi vuotta pohtinut Jyväskylän sydän -projekti esitteli maanantaina 5.10.
Klassisella musiikilla tarkoitetaan yleensä orkesterisoittimia soittavalle ryhmälle sävellettyä musiikkia. Orkesterisoittimia ovat jousisoittimet, puupuhaltimet, vaskipuhaltimet ja lyömäsoittimet. Useimmiten klassinen musiikki on sävelletty joko sinfonian tai konserton muotoon.
P. H. Nordgren: Streams (2023)
Jyväskylä Sinfonia
Ville Matvejeff, kapellimestari
Tuomas Ylinen, sello
ABCD 521
Lisätietoja Alban sivuilta.
Eric Tanguy: Clarinet concerto, Violin concerto no. 2, Matka (2021)
Jyväskylä Sinfonia
Ville Matvejeff, kapellimestari
Pierre Génisson, klarinetti
Júlia Pusker, viulu
Ondine ODE13902
Lisätietoja Ondinen sivuilla.
Olen kotoisin Helsingistä.
Aloitin soittamisen viisivuotiaana. Viulistivanhempani, heidän kaverinsa sekä äitini isä opettivat minua vuorotellen ja 10-vuotiaana pääsin Sibelius-Akatemian nuoriso-osastolle.
15-vuotiaana intoni viulunsoittoon lopahti, ja 18-vuotiaana soittaminen loppui täysin. Tuntui kuitenkin järjettömältä hylätä viulu kokonaan ja niin aloitin harjoittelun uudelleen lukion jälkeen. Aloitin opettajaopinnot Helsingin konservatoriossa, ja vuosi ennen valmistumistani päätinkin ryhtyä orkesterimuusikoksi.
Olen kotoisin Turusta.
Aloitin käyrätorvensoiton 14-vuotiaana isäni vanhalla torvella, joka roikkui kotimme seinällä kukkaruukkuna. Äitini oli täyttänyt torven kukkamullalla, etten ryhtyisi sitä soittamaan.
Opiskelin Turun konservatoriossa. Viiden vuoden opiskelun jälkeen sain vakituisen paikan Jyväskylän orkesterista vuonna 1983.
Parikymppiselle Turun-pojalle muutto Jyväskylään oli kulttuurishokki! En ollut käynyt koskaan Orivettä pohjoisempana enkä uinut järvessä. Muistan vieläkin ensi kertaa Köhniönjärvessä uidessani suuhun tulleen veden makean maun.
Synnyin Moskovassa, silloisessa Neuvostoliitossa.
Aloitin viulunsoiton viisivuotiaana musiikkikoulussa. Viulu vaihtui alttoviuluun 16-vuotiaana. Alttoviululla on ainutlaatuinen sävy sekä sointi ja sillä voi imitoida monia muita soittimia, kuten viulua, selloa, fagottia ja huilua.
Synnyin Mäntässä, mutta jyväskyläläistyin kolmikuisena.
Pelimanni-isäni soitti kotona paljon viulua. Äidin kanssa puolestaan laulettiin kaikki mökkimatkat. Toivoin kaksivuotiaana joululahjaksi viulua ja kun sainkin pienen kitaran, kysyin, missä on jousi. Varsinaisen viulunsoiton aloitin viisivuotiaana.
Olen Lappeenrannasta kotoisin oleva Jyväskylä Sinfonian uusi sellisti. Opiskelen Sibelius-Akatemiassa tarkoituksenani valmistua ensi syksynä. Aloitin työskentelyn orkesterissa helmikuun puolivälissä ja olen viihtynyt tosi hyvin tässä kivassa porukassa. Jyväskylässä olen nauttinut luonnon läheisyydestä ja eloisasta keskustasta.